![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEhJzWswlCpB9Y9GOT_fCMxaUvLIw__VAU8VxyX74ak7jBgAkWmBetKNq2a_ubo73bQGlEbQp0bQPE7DGhxFJAoRS-8gpVx9xyAG0pkkTGig3UZqGI5hWlocn4avIkyVVFJQ0GHnmNaghgvTrjV0z5sx8lpjLEUSNfixHjQAFCWgH7gOPXWY5Ju1RlJR75er/w480-h640/29.jpg)
Az
Erdélyi középhegység szívében elhelyezkedő Mócok földje eredetileg csak néhány
hegyvidéki falut foglalt magában Topánfalva és Abrudbánya között. Az idő
folyamán azonban a Mócföld nevet a szomszédos területeken is átvették,
kiterjesztve ezzel Mócvidéket a mai Bihar, Arad, Fehér, Kolozs és Hunyad
megyékre is. A
mócok mindig egyszerű, ugyanakkor nehézségekkel teli életet éltek, amit főként
a hegyi életkörülmények határoztak meg. Fő foglalkozásuk közé tartozott a bányászat
és a fafeldolgozás. A férfiak különféle tárgyakat készítettek fából, mint például
építőanyagokat, zsindelyt, bútort, hozományládákat és faedényeket, a nők a pedig
szövéssel foglalkoztak. A mócok kultúrájának egyik jellegzetessége a havasi
kürt használata volt kommunikációra, ami egy majdnem 3 méter hosszú, fából
készült hangszer. Hagyományosan a nők és
lányok „fújták” a fakürtöt, minden hangjelnek saját, csak a helyi közösség
által értett jelentése volt. Ehhez a hangszerhez kapcsolódik a majdnem 200 éves
múltra visszatekintő híres leányvásár, amit minden év július 20-a körül tartanak az 1400 méter magasságban található Găina-tetőn.
Mócföld hagyományos gasztronómiáját erősen
befolyásolta a hegyvidéki terület sajátosságai, ahol a gazdasági tevékenységek
jelentős fizikai erőfeszítést igényeltek. Ezt kompenzálva a mócok tápláló, zsírban
és fehérjében gazdag ételeket fogyasztottak. Az alapvető élelmiszerek közé
tartoztak a zsír, szalonna, sertés-, marha- és birkahús, sajtok, burduf túró és
tejtermékek, valamint a köretként használt puliszka, ritkábban a zöldségek és
krumpli. Kiemelkedő hagyományos fogásuk a
kőlapon (románul lespede) sült palacsinta. A „lespede” egy helyi jellegzetes háztartási
eszköz a mócok konyhájában, kőből faragott, 3-4 cm vastag lap, amit addig
csiszolnak, amíg sima lesz, majd a tűz fölé helyezik és ezek sütik a kőttes
palacsintát.
A mócok konyhájának más speciális fogásai közé
tartoznak a vargánya-pörkölt, a móc pörkölt, a rakott puliszka, a tökfőzelék, gyümölcsfőzelék,
tökmagból készült főzelék, a reszelt tészta és a cukormentes szilvaíz.
Az alábbi leves Radu Anton Roman- „Bucate, vinuri și obiceiuri Românești” könyvéből van.
Móc leves
Hozzávalók: 50 dkg füstölt hús, 10 dkg füstölt
szalonna, 50 dkg zsenge karalábé- és káposztalevél, 1 hagyma, 2 cikk fokhagyma,
2 evőkanál zsír, 2 evőkanál liszt, 2, 5
dl aludttej, friss kapor, só, bors; a laskához: 4 tojás, 4
evőkanál liszt, só.
Elkészítése: A füstölt húst és szalonnát 2
liter vízben felforraljuk, leszedjük a habját, majd egy órán át főni hagyjuk. A
karalábé- és káposztaleveleket megmossuk, forró vízben leforrázzuk, majd
csíkokra vágjuk. A finomra vágott hagymát a felvágott levelekkel együtt zsír felén
megdinszteljük. A maradék zsírban megpirítjuk a lisztet, felengedjük a
húslével, hozzáadjuk a hagymás keveréket és főni tesszük. A tojásokat
elkeverjük a liszttel és kevés sóval, a kapott masszát a levesbe csorgatjuk. A
végén a zúzott fokhagymát és apróra vágott kaprot kevés sóval összedörzsöljük,
hozzáadjuk az aludt tejet, felverjük, majd az egészet a levesbe öntjük. A
füstölt húst meg a szalonnát szeletekre vagy kisebb darabokba vágva
visszatesszük a levesbe.
Rețetă din cartea lui Radu Anton Roman -„Bucate,
vinuri și obiceiuri Românești” Ciorbă
Transilvăneană
Ingrediente: 500 g carne afumată, 100 g slănină afumată,
500 g frunze de gulii și varză, 1 ceapă, 2 căței de usturoi, 2 linguri untură
de porc, 2 linguri făină, 250 ml lapte bătut,
mărar verde, sare, piper; pentru turnăței: 4 ouă, 4 linguri făină, sare.
Prepararea:
Carnea afumată și slănina se pun la fiert în 2 litri de apă, se spumuiește
zeama și se lasă la fiert 1 oră.
Frunzele de gulii și varză se spală, se opăresc în apă fierbinte, după
care se taie fâșii. Ceapa mărunțită se călește în jumătate de untură, împreună
cu frunzele tăiate. Făina se rumenește în untura rămasă, se stinge cu zeamă de
pe carne, se adaugă amestecul de ceapă-frunze, după care se toarnă totul în
zeama cărni. Ouăle se bat cu făina și puțină sare, compoziția obținută se
toarnă în fir subțire în zeamă. Usturoiul pisat și mărarul mărunțit se freacă
cu puțină sare, se adaugă laptele bătut, după care se adaugă totul în supă și
se servește.